ECONOMIE
ANGAJĂRI la ANAF: Sunt scoase la concurs peste 250 de posturi. DOCUMENTE și condiții pentru înscrierea la concursul din 16 iunie
![anaf](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2019/04/anaf-antifrauda.jpg)
ANAF face angajări pentru prima dată din 2016. Instituția urmează să scoată la concurs un număr de 260 de posturi din cadrul Agenției Naționale de Administrare Fiscală (ANAF), a anunțat președintele instituției la o conferință de presă.
Acesta a subliniat că scopul principal este întinerirea personalului, din moment ce majoritatea angajaților actuali au peste 40 sau 50 de ani.
Vor fi scoase la concurs un număr de 79 de posturi de execuție, inclusiv posturi de debutanți, pentru aparatul central, dar și alte 130 de posturi pentru DGRFP București
Se caută angajați pentru diverse servicii ale ANAF, printre care Direcția generală juridică, Unitatea de management al informației și Direcția generală de management al riscurilor.
La DGRFP București, cele mai multe posturi disponibile sunt pentru inspectori și referenți. De asemenea, urmează să fie anunțate angajări pe 50 de posturi și la Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (DGAMC), scrie dcnews.ro
Președinte ANAF, Lucian Heiuș, a declarat că în toamnă ar urma să fie lansată o a doua etapă, cu recrutări pe posturi și la alte regionale, în special la județele în care sunt contribuabili importanți.
Document: Lista posturilor scoase la concurs de ANAF
„Am constatat că avem o medie lunară de posturi neocupate cam de 2.500, deci undeva peste 10% din posturile care sunt alocate sunt neocupate.
La fel, un lucru care m-a pus pe gânduri… Structura pe vârstă – 40% din angajații ANAF sunt în vârstă de peste 50 de ani (și nu trebuie să uităm că majoritatea celor care lucrează în ANAF sunt femei), 45% sunt cu vârsta între 41 și 50 de ani și doar 15% sunt cu vârsta între 20 și 40 de ani.
De cinci ani nu s-au mai organizat concursuri. În luna iunie vom demara primul concurs, sunt 260 de posturi, pornind de la o realitate – ANAF are o structură de personal îmbătrânită. Eu îmi doresc ca, alături de noi, să vină în perioada următoare tineri (economiști, juriști) care să lucreze și să își facă o carieră în această instituție importantă a statului.
Pentru a asigura o recrutare cât mai corectă, pentru a ajunge cei mai buni oameni să lucreze în ANAF, pentru prima dată în istoria ANAF subiectele la care vor trebui să răspundă cei care vor dori să se angajeze la Fisc vor fi extrase de un program informatic înaintea examenului”, a declarat azi Lucian Heiuș, noul președinte al ANAF.
Potrivit avocatnet.ro, anunțurile despre concursurile de angajare derulate de ANAF pot fi urmărite în secțiunea specială de pe site-ul instituției, acolo unde deja există două pentru concursuri ce se vor derula în iunie 2022 și care vizează ocuparea a peste 200 de posturi.
Document: Anunt recrutare funcții publice ANAF și condiții specifice
Unul este pentru ocuparea de funcții publice de execuție la Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București (vezi aici coordonatele și posturile vacante), iar celălalt este pentru ocuparea de funcții publice de execuție în cadrul aparatului central al ANAF
Document: anunț Concurs ANAF angajări – 16 iunie
Ce salariu câștigă un inspector ANAF?
Potrivit informaţiilor publice, cel mai bine plătit angajat al ANAF este preşedintele instituţiei. Lucian Heiuș încasează un salariu brut de 16.640 lei. Pe următoarele locuri în topul celor salariilor la ANAF se află vicepreşedintele instituţiei – cu un salariu de 14.560 lei şi secretarul general care e plătit cu 14.283 lei.
În cazul funcţiilor de execuţie salariile pot ajunge şi la aproape 10.000 de lei, scrie RomâniaTv.net. Salariile pentru alte funcții sunt:
- * auditor superior – 9803 lei
- * consilier / consilier juridic / expert inspector / consilier achiziţii publice – 9604 lei, la care se pot adăuga sporuri de condiţii periculoase în valoare de 1.383 de lei.inspector
- * asistent – 5.384 lei
- * referent de specialitate – 5.208 lei
- * muncitor calificat – 4.410 lei
- * şofer – 4.368 lei
Potrivit avocatnet.ro, șeful ANAF a oferit și câteva informații legate de salarizarea personalului, precizând că inspectorii primesc în prezent salarii nete între 3.600 și 6.200 de lei, care includ atât salariul de bază, cât și eventualele sume suplimentare:
„Știți care-i salariul net maxim pe care poate să-l ia în ANAF un inspector astăzi? 6.200 de lei. Atât primesc toți cei care ajung consilier superior la ultima treaptă. Și acești oameni stabilesc decizii de impunere poate de milioane de euro, luptându-se cu avocați foarte bine plătiți. (…) Un asistent are 3.600 de lei net, iar un director ANAF are vreo 9.600 de lei net.”
Tot legat de subiectul salarizării, acesta a spus că se gândește la un sistem care ar putea fi implementat în viitorul apropiat pentru a recompensa suplimentar inspectorii care aduc sume „spectaculoase” la bugetul de stat.
ANAF anunță controale ample în domeniile cu risc de evaziune fiscală
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală va începe zilele următoare controale ample în toate domeniile cu risc ridicat de evaziune, pentru combaterea acestui flagel fiind necesare acţiuni ferme şi decisive, a declarat ieri preşedintele ANAF, Lucian Ovidiu Haiuş.
„Îmi asum misiunea de a demonstra că ANAF-ul este un partener al contribuabililor oneşti, că această instituţie merită încrederea şi respectul cetăţenilor, dar şi că vom lupta cu determinare împotriva evaziunii fiscale.
În acest sens, vreau să vă anunţ că în următoarele zile vor începe controale ample în toate domeniile cu risc ridicat de evaziune.
Combaterea evaziunii este unul dintre principalele obiective ale ANAF, precum şi parte din misiunea mea personală la conducerea acestei instituţii.
Acţiuni ferme şi decisive sunt necesare pentru eradicarea acestui flagel al economiei pentru a asigura resursele necesare îmbunătăţirii nivelului de trai al populaţiei”, a spus Heiuş într-un mesaj transmis duminică.
Angajări la ANAF: O a doua etapă de recrutare ar putea avea loc la toamnă
Șeful ANAF, Lucian Heiuş a declarat că dorește să lanseze o a două etapă de recrutare, în toamnă, iar aceasta să fie cu recrutări pe posturi şi la alte regionale, în special la judeţele în care sunt contribuabili importanţi.
“Este prima etapă de recrutare pe posturi vacante la ANAF, pentru aparatul central, DGAMC şi DGRFP Bucureşti. Spre toamnă îmi doresc să avem o a doua etapă de recrutare de personal, pentru direcţiile regionale, în special pentru judeţele mari, unde sunt contribuabili importanţi”, a declarat acesta.
![burduja sursa burduja.ro](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2024/08/burduja-sursa-burduja.ro_.jpg)
România are înmagazinate 2,878 miliarde metri cubi (mc) de gaze naturale, pentru un grad de umplere de 90,79%, ceea ce înseamnă că şi-a îndeplinit obiectivul de stocare a gazelor naturale pentru iarna viitoare cu mai mult de 70 de zile înainte de termen, a anunţat, joi, Ministerul Energiei.
Potrivit legislaţiei europene şi angajamentelor asumate la nivel de ţară, obiectivul de constituire de stocuri de gaze naturale de 90% din capacitatea de înmagazinare, pentru iarna 2024 – 2025, are termen limită data de 1 noiembrie 2024.
”Dacă va fi o iarnă grea, există şi posibilitatea de a importa gaze naturale sau GNL”
„Ne menţinem angajamentul din iarna trecută şi pentru iarna ce urmează: românii nu vor tremura nici de frig, nici de frica facturilor. România este, ca de fiecare dată, un partener solid pentru Uniunea Europeană.
Prin respectarea acestor ţinte asumate, ţara noastră va juca în continuare rolul de pilon de stabilitate pentru întreg sectorul regional. Suntem pregătiţi de iarnă în ceea ce priveşte gazele naturale: putem produce aproximativ 25 milioane mc de gaze şi scoate din depozite alte circa 28 milioane mc de gaze în fiecare zi.
Datorită investiţiilor Transgaz, dacă va fi o iarnă grea, există şi posibilitatea de a importa dinspre sudul României, din Turcia sau Grecia, gaze naturale sau GNL”, a declarat ministrul Energiei, Sebastian Burduja.
Acesta a precizat că de la 1 octombrie va începe activitatea şi la terminalul GNL de la Alexandroupolis, prin care se vor putea livra gaze din afara Federaţiei Ruse pentru restul Europei.
”Dacă va fi nevoie, o să-i ajutăm şi pe fraţii noştri de peste Prut”
„O altă veste bună este şi că, de la 1 octombrie, va începe activitatea şi la terminalul GNL de la Alexandroupolis. Această unitate plutitoare de stocare şi regazificare este esenţială pentru Coridorului Vertical – o iniţiativă românească – prin care se vor putea livra gaze din afara Federaţiei Ruse pentru restul Europei.
Astfel, reuşim să ne asigurăm securitatea energetică – cel puţin în ceea ce priveşte gazele naturale – prin diversificarea atât a surselor, cât şi a rutelor de aprovizionare cu gaze din import, la nevoie. Şi, la fel de important: sunt gata, dacă va fi nevoie, să-i ajutăm şi pe fraţii noştri de peste Prut.
Mulţumesc tuturor celor care au contribuit la atingerea obiectivelor noastre, de la producătorii de gaz românesc la Romgaz şi Engie, care asigură capacitatea de înmagazinare de gaze a României, la utilizatorii de capacitate,” a adăugat Burduja.
Depogaz, companie deţinută 100% de către Romgaz, operează 5 depozite de înmagazinare, cu o capacitate activă totală de circa 2,87 miliarde mc/ciclu.
Potrivit sursei citate, situaţia actuală a capacităţilor operate de Depogaz se prezintă astfel: Bilciureşti – capacitate activă: 1,310 miliarde mc/ciclu; Urziceni – capacitate activă: 360 milioane mc/ciclu; Bălăceanca – capacitate activă: 50 milioane mc/ciclu; Sărmăşel – capacitate activă: 900 milioane mc/ciclu; Gherceşti – capacitate activă: 250 milioane mc/ciclu.
De asemenea, Depomureş, controlat de Engie, deţine un singur depozit, cu capacitate de 300 milioane mc/ciclu.
Preşedinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a anunţat miercuri că Uniunea Europeană are depozitele de gaze pline în proporţie de 90%, atingând acest nivel cu două luni înainte de data stabilită, ceea ce garantează alimentarea cu energie a blocului comunitar şi stabilitatea pieţelor energetice.
Depozitele de gaze ale UE sunt acum pline în proporţie de 90%
„Depozitele de gaze ale UE sunt acum pline în proporţie de 90%, atingând obiectivul nostru înainte de data limită, de 1 noiembrie”, a anunţat Von der Leyen, pe contul oficial de X.
Aceasta a subliniat că „impulsionând energiile regenerabile, economisind energia şi găsind noi furnizori, putem să înmagazinăm gaze pentru iarnă. Asta garantează alimentarea noastră cu energie şi menţine stabile pieţele energetice”.
De la invazia rusă în Ucraina, în februarie 2022, Europa a încercat să se rupă de dependenţa de gazul rusesc şi s-a angajat ferm în aprovizionarea cu gaze naturale lichefiate, mai scrie EFE.
De atunci, piaţa a fost foarte sensibilă la fluctuaţiile bruşte în ceea ce priveşte oferta privind această sursă de energie.
sursa: Agerpres
![frauda online banca](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2024/08/frauda-online-banca-scaled-e1724236119235.jpg)
Băncile din România au implementat măsuri tehnice şi desfăşoară campanii ample, consistente şi susţinute pentru reducerea riscului de fraudă în mediul online cu care se pot confrunta clienţii lor, preocuparea fiind creşterea competenţelor utilizatorilor pentru prevenirea acestora, potrivit platformei dreptullabanking.ro.
Astfel, Asociaţia Română a Băncilor dezvoltă, în numele băncilor, proiectul naţional Siguranţaonline, împreună cu Poliţia Română şi Directoratul Naţional de Securitate Cibernetică, prin intermediul căruia mesajele au fost distribuite către peste 10 milioane de utilizatori.
Proiect național Siguranțaonline.ro
„Cetăţenii se pot informa inclusiv pe www.sigurantaonline.ro despre principalele riscuri şi ameninţări cu care se pot confrunta în interacţiunea cu canalele online, printre care phishing, propunerile false de investiţii care includ şi clipuri alterate cu tehnologia deepfake, spoofing etc.”, potrivit platformei dreptullabanking.ro, o campanie a băncilor din România.
Totodată, clienţii băncilor sunt invitaţi să acorde atenţie sporită mesajelor informative antifraudă provenite de la instituţiile de credit prin Internet/Mobile banking, website, newsletter, social media, podcast şi prin intermediul campaniilor şi conferinţelor desfăşurate pentru a creşte nivelul de siguranţă online.
„Instituţiile de credit transmit utilizatorilor mesaje în aplicaţiile de Internet/Mobile banking pentru revizuirea şi actualizarea periodică a setărilor de securitate şi sunt postate bannere antifraudă în aceste aplicaţii. Băncile diseminează newslettere dedicate siguranţei online, care prezintă cele mai frecvente practici de tip scam, cu exemple concrete şi care subliniază importanţa parolelor puternice, autentificării în doi paşi şi a altor practici de securitate.”, se mai precizează în comunicat.
În campaniile antifraudă care se desfăşoară în mass-media şi social media sunt oferite informaţii ample despre aplicaţiile pe care să nu le instaleze pe telefon şi în ce context reprezintă un pericol pentru siguranţa datelor bancare, despre propunerile false de investiţii, tentativele de fraudă legate de investiţii în criptomonede sau prin apeluri false.
Conform sursei citate, pentru siguranţa lor, utilizatorii sunt rugaţi să nu furnizeze datele de pe cardul bancar în nicio situaţie: nume, număr, data de expirare, codul de securitate de pe spatele cardului format din trei cifre.
„Aceste date se folosesc doar de către utilizator pentru plata online pe site-uri securizate şi nu atunci când este conectat la o reţea Wi-Fi publică, ci trebuie să fie securizată”, precizează reprezentanţii băncilor.
”Băncile nu vor cere niciodată informaţii privind parolele de acces la contul bancar şi nici datele de pe cardurile bancare”
În situaţia în care datele le-au fost solicitate telefonic de către orice persoană, recomandarea pentru clienţi este să încheie apelul imediat.
De asemenea, clienţii nu trebuie să furnizeze niciodată datele personale de utilizare a contului bancar (username şi parola de acces la contul bancar) altor persoane.
Totodată, clienţii pot furniza IBAN-ul, însă nu datele de pe card, dacă trebuie să primească bani.
Clienţii nu trebuie să introducă codul PIN de la cardul bancar pe site-uri de internet şi, de asemenea, nu trebuie îl divulge.
Dacă sună prea bine pentru a fi adevărat, este posibil să fie o fraudă
Conform sursei citate, clienţii băncilor nu trebuie să creadă promisiunile nerealiste legate de investiţii şi să păstreze un simţ critic.
„Dacă sună prea bine pentru a fi adevărat, este posibil să fie o fraudă. Să fie sceptici faţă de promisiunile de câştiguri imense şi rapide, dar şi faţă de anunţuri care se prezintă ca oferte pe termen limitat. Investiţiile financiare presupun riscuri şi nu sunt garantate. Să nu instaleze aplicaţii, la solicitarea unor persoane pe motiv că sunt aplicaţii de investiţii, prin care pot fi vulnerabilizaţi în faţa tentativelor de fraudă. Să contacteze imediat banca şi să notifice autorităţile dacă au fost victima fraudelor.”, se mai precizează în comunicat.
sursa: Agerpres
ACTUALITATE
Cifra de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor a crescut cu 13,2% în 2023
![](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2020/10/institutul-national-de-statistica-sursa-wikipedia-e1601884574178.jpg)
Potrivit anunțului făcut vineri de către Institutul Național de Statistică, cifra de afaceri din serviciile de piață, în principal destinate întreprinderilor, a înregistrat anul trecut o creștere nominală de 13,2%, comparativ cu anul 2022.
Avansul cifrei de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor, serie brută, a fost generat de creşterile înregistrate în alte servicii furnizate în principal întreprinderilor (+17,6%), activităţile de servicii informatice şi în tehnologia informaţiei (+16,3%), activităţile de transporturi (+9,1%), activităţile de producţie cinematografică, video, programe de televiziune; difuzare şi transmitere de programe (+4,8%) şi activităţile de comunicaţii (+4,2%).
În luna decembrie 2023, cifra de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor a crescut ca serie brută cu 5%, în termeni nominali, faţă de luna noiembrie 2023, datorită creşterii cifrei de afaceri din activităţile de servicii informatice şi în tehnologia informaţiei (+12,8%), alte servicii furnizate în principal întreprinderilor (+11,2%) şi din activităţile de comunicaţii (+3%).
Scăderi au fost înregistrate în activităţile de producţie cinematografică, video, programe de televiziune; difuzare şi transmitere de programe (-9,7%) şi activităţile de transporturi (-6%).
Cifra de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor, serie brută, a crescut
Cifra de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor, serie ajustată în funcţie de numărul de zile lucrătoare şi de sezonalitate, în luna decembrie 2023, comparativ cu luna precedentă, a crescut, în termeni nominali, pe ansamblu, cu 2,6%.
Potrivit datelor INS, în decembrie 2023, comparativ cu decembrie 2022, cifra de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor, serie brută, a crescut, în termeni nominali, pe ansamblu, cu 13,5%, datorită creşterii cifrei de afaceri din alte servicii furnizate în principal întreprinderilor (+18,1%), activităţile de servicii informatice şi în tehnologia informaţiei (+17,6%), activităţile de transporturi (+8,9%), activităţile de producţie cinematografică, video, programe de televiziune; difuzare şi transmitere de programe (+2,1%) şi din activităţile de comunicaţii (+0,4%).
Pe serie ajustată, în funcţie de numărul de zile lucrătoare şi de sezonalitate, cifra de afaceri din serviciile de piaţă prestate în principal întreprinderilor a crescut pe ansamblu în luna decembrie 2023, comparativ cu luna decembrie 2022, în termeni nominali, cu 14,5%. Agerpres
![1698564091 bani lei pixabay e1663503847879.jpg](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2023/10/1698564091_bani-lei-pixabay-e1663503847879.jpg)
Conform datelor publicate joi de Eurostat, rata anuală a inflației în Uniunea Europeană a înregistrat o scădere în luna ianuarie, ajungând la 3,1%, față de 3,4% în decembrie.
Totuși, în România, rata anuală a inflației a fost de două ori mai mare decât media din blocul comunitar și a înregistrat o creștere față de luna decembrie a anului trecut.
În prima lună a acestui an, ţările membre UE cu cele mai ridicate rate ale inflaţiei au fost România (7,3%), Estonia (5%) şi Croaţia (4,8%). La polul opus, ţările membre UE cu cele mai scăzute rate anuale ale inflaţiei au fost Danemarca şi Italia (ambele cu 0,9%),urmate de Letonia, Lituania şi Finlanda (toate cu o inflaţie de 1,1%).
Comparativ cu luna decembrie 2023, rata anuală a inflaţiei a scăzut în 15 state membre, a rămas stabilă într-o singură ţară şi a crescut în 11 state, inclusiv în România de la 7%, până la 7,3%.
În zona euro, rata anuală a inflaţiei a scăzut de la 2,9% în luna decembrie, până la 2,8% în luna ianuarie.
De asemenea, Eurostat arată că inflaţia de bază (core inflation), adică ceea ce rămâne după ce sunt eliminate preţurile pentru bunuri volatile, precum energia şi alimentele, a scăzut până la 3,6%, de la 3,9% în decembrie.
Rata anuală a inflaţiei a urcat în luna ianuarie 2024 la 7,41%
Un alt indicator care, pe lângă preţurile la energie şi alimente, exclude şi preţurile la ţigări şi alcool, a crescut până la 3,3%, de la 3,4% în luna decembrie.
Inflaţia de bază este indicatorul urmărit cu atenţie de către BCE la elaborarea deciziilor sale de politică monetară.
În cazul României, Institutul Naţional de Statistică (INS) a informat anterior că rata anuală a inflaţiei a urcat în luna ianuarie 2024 la 7,41%, de la 6,61% în decembrie, în condiţiile în care mărfurile alimentare s-au scumpit cu 5,64%, cele nealimentare cu 7,36%, iar serviciile cu 10,91%.
Cu toate acestea, Banca Naţională a României (BNR) a revizuit în scădere, la 4,7%, prognoza de inflaţie pentru finalul acestui an, de la 4,8% în noiembrie, şi anticipează că aceasta va ajunge la 3,5% la sfârşitul lui 2025. Agerpres