SOCIAL
Sindicaliștii atrag atenția Guvernului: Termocentrala Mintia nu mai are stocuri de cărbune şi a întârziat plata salariilor
![](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2020/01/mintia.jpg)
Sindicatul „Solidaritatea Hunedoara” a cerut, vineri, intervenţia Guvernului în analiza situaţiei economice de la Termocentrala Mintia, atrăgând atenţia asupra lipsei cărbunelui pentru perioada de iarnă, ceea ce afectează producţia de energie electrică, dar şi plata drepturilor băneşti.
Sindicaliştii cer ca reprezentanţii guvernului să se deplaseze la termocentrala Mintia în perioada 6-10 ianuarie pentru a lua o decizie privitoare la continuarea activităţii la acest producător de energie electrică.
„Sindicatul Solidaritatea Hunedoara solicită implicarea de urgenţă a Guvernului României în vederea evitării opririi activităţii de producere a energiei electrice şi termice în cadrul Termocentralei Mintia ca urmare a politicii de falimentare dusă chiar de Ministerul Economiei, Energiei şi Mediului de Afaceri, cu efecte deosebit de grave asupra cetăţenilor municipiului Deva precum şi asupra instituţiilor publice locale, şcoli, grădiniţe, spitale, etc. Solicităm prezenţa reprezentanţilor Guvernului României cu responsabilităţi legate de funcţionarea Societăţii Complexului Energetic Hunedoara şi a Termocentralei Mintia, la sediul acesteia, în săptămâna 06-10 ianuarie 2020, în vederea adoptării unor hotărâri care să ducă la evitarea sistării activităţii termocentralei”, se arată într-o adresă pe care Sindicatul „Solidaritatea Hunedoara’ a transmis-o vineri Executivului şi premierului Ludovic Orban.
Liderul sindical Cristian Iştoc a menţionat că, din cauza lipsei cărbunelui, producţia de energie electrică a scăzut, într-o perioadă în care importurile de energie sunt în creştere. Scăderea producţiei de energie electrică se reflectă şi asupra drepturilor băneşti, care au fost achitate parţial angajaţilor, afirmă preşedintele Sindicatului „Solidaritatea Hunedoara”.
„Nu avem un stoc de cărbune pentru iarnă, deşi preţul energiei electrice este unul favorabil. De asemenea, avansurile salariale pe luna decembrie au fost întârziate. Ele trebuiau plătite vineri, iar acum ni s-a promis că vom primi banii în cursul zilei de luni”, a declarat, pentru AGERPRES, liderul sindical.
Conducerea Sindicatului „Solidaritatea Hunedoara” mai cere ca Ministerul Economiei să aprobe preluarea termocentralei de către Primăria Deva sau de către Consiliul Judeţean Hunedoara, în conformitate cu prevederile Legii 222/2019 şi trecerea activelor viabile ale Complexului Energetic Hunedoara, din Valea Jiului, către alte entităţi economice.
„De asemenea, informăm opinia publică că administraţia Societăţii Complexul Energetic Hunedoara S.A. a refuzat plata unei sume de 6.000 lei către ICEMENERG pentru a putea intra în posesia Buletinelor de analiză care atestă conformarea Termocentralei Mintia la condiţiile de mediu prin folosirea unui cărbune cu conţinut redus de sulf, a cărui test de ardere a fost realizat cu succes la data de 22 octombrie 2019. Buletinele de analize rezultate în urma testului de ardere amintit se pot folosi şi în procesul pe care termocentrala îl are cu Garda de Mediu, dar şi pentru obţinerea autorizaţiei integrate de mediu, demersuri care arată că acest bun naţional cu o putere instalată de 1285 MW nu trebuie demolată, fiind a treia ca mărime din România şi prima ca randament energetic pe cărbune”, se arată într-un comunicat al Sindicatului „Solidaritatea Hunedoara’, remis AGERPRES.
Sindicaliştii mai susţin că nu există un dialog social între reprezentanţii ministerului de resort şi cei ai organizaţiei sindicale, apreciind că este necesară „implicarea de urgenţă” a Guvernului pentru evitarea opririi activităţii de la termocentrala Mintia.
Termocentrala Mintia face parte din Complexul Energetic Hunedoara şi numără peste 700 de angajaţi. AGERPRES
![oameni locuri de munca joburi](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2019/05/oameni-cetateni.jpg)
TOP cele mai căutate locuri de muncă în vara 202. Posturile de şofer, manager şi asistent medical se află în topul primelor trei cele mai căutate locuri de muncă, de la începutul verii şi până în prezent, reiese dintr-o analiză realizată de o platformă de recrutare online.
Conform datelor centralizate de eJobs, cu 150.000 de interogări pe site, joburile de şofer au fost cele mai căutate de către candidaţi, iar cei mai mulţi au fost interesaţi de oportunităţile disponibile pentru şoferii de categorie B, şoferii de tir sau cei de distribuţie.
A doua cea mai căutată poziţie a fost cea de manager, în creştere importantă faţă de primele luni ale anului 2024, în condiţiile în care candidaţii au efectuat 115.000 de interogări în platformă după acest cuvânt-cheie.
Clasamentul continuă cu poziţia de asistent medical, care a avut 87.000 de interogări pe platforma specializată.
După primele trei locuri, ierarhia continuă cu posturile de operator call center (64.000 de căutări) şi inginer, cu specializările de inginer constructor, inginer mecanic, inginer de instalaţii, inginer electric şi inginer chimist.
De asemenea, persoanele care au fost interesate de posturile de call center au căutat în special oportunităţi pentru vorbitorii de spaniolă, de italiană, de franceză şi de engleză.
A crescut numărul persoanelor care preferă munca de acasă
În plus, căutările pentru care au fost folosite cuvintele cheie „remote” şi „acasă” au înregistrat o creştere faţă de începutul anului, până la 30.000 de interogări.
În schimb, au fost înregistrate 320.000 de aplicări de la începutul lunii iunie şi până la ora actuală pentru joburile ce permit munca de acasă.
Potrivit datelor Salario, comparatorul salarial marca eJobs, salariul mediu net al celor care sunt angajaţi ca şoferi variază între 4.000 de lei şi peste 12.000 de lei, în cazul şoferilor de tir care operează curse internaţionale.
Care este salariul mediu și care sunt cele mai multe locuri de muncă disponibile
Totodată, salariul mediu net al unui asistent medical este de aproximativ 4.800 de lei, iar pentru un operator call-center de 3.500 de lei.
Media salarială pentru un contabil se situează la 5.000 de lei pe lună, în timp ce un specialist în resurse umane câştigă aproximativ 4.500 de lei pe lună.
De la începutul verii şi până în prezent, angajatorii au postat 65.000 de locuri de muncă pentru care au fost cumulate 2,2 milioane de aplicări.
Pe platforma eJobs.ro sunt disponibile, în acest moment, 23.000 de locuri de muncă, dintre care 700 pentru postul de şofer, 4.500 pentru asistent medical, 500 pentru contabil şi 2.700 pentru lucrători în call-centere.
În acelaşi timp, angajatorii au 800 de locuri de muncă pentru ingineri, iar la nivel general 900 de posturi afişate sunt „remote”.
sursa: Agerpres
![maternitate](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2019/05/maternitate-bebelusi.jpg)
În anul 2021, conform datelor furnizate joi de către Institutul Național de Statistică, România înregistra cel mai mare număr de mame minore din Uniunea Europeană, respectiv 8.024.
Dintre acestea, cele mai multe, 3.446 aveau 17 ani, 2.424 – 16 ani, 1.409 – 15 ani şi 745 – între 10 şi 14 ani.
La nivel general, în Uniunea Europeană numărul mamelor minore era de 27.845, dintre care 14.010 aveau 17 ani, 8.268 – 16 ani, 3.903 – 15 ani şi 1.664 – între 10 şi 14 ani.
Luxemburg a fost statul cu cele mai puţine mame minore în 2021, respectiv 14.
La polul opus, alte ţări cu un număr semnificativ de mame minore în 2021 au fost Franţa, cu 3.479, Bulgaria – 2.976 şi Germania – 2.830.
Pe de altă parte, însă, numărul mamelor minore a scăzut constant în România din 2017 până în 2021.
Astfel, în 2017 ţara avea 9.425 de mame sub 18 ani, în 2018 – 8.621, în 2019 – 8.457 şi în 2020 – 8.276.
De asemenea, dacă în 2017, 761 de fete cu vârste între 10 şi 14 ani deveneau mame, în 2021 numărul acestora s-a redus la 745.
Sursa datelor publicate de INS sunt atât propriile statistici ale instituţiei cât şi cifrele publicate de Eurostat. Agerpres
ACTUALITATE
Numărul persoanelor decedate în decembrie 2023, aproape dublu decât cel al născuţilor-vii. Date INS
![maternitate](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2019/05/maternitate-bebelusi.jpg)
Conform datelor publicate de Institutul Național de Statistică (INS), sporul natural în România a rămas negativ (-10.486) în luna decembrie 2023, cu numărul persoanelor decedate aproape dublu față de cel al născuților vii.
În ultima lună din 2023, s-au născut 11.431 de copii, în scădere cu 539 (-4,5%) faţă de noiembrie 2023.
Numărul deceselor înregistrate în decembrie 2023 a fost de 21.917 (11.477 de persoane de sex masculin şi 10.440 de persoane de sex feminin), în plus cu 2.077 de decese faţă de luna precedentă, ceea ce reprezintă o creştere cu 10,5% (+9,9% persoane de sex masculin şi +11,1% persoane de sex feminin).
Numărul deceselor în rândul copiilor cu vârsta de sub 1 an înregistrat în luna decembrie 2023 a fost de 81, în creştere cu 16 faţă de noiembrie 2023.
În aceste condiţii, sporul natural s-a menţinut negativ (-10.486) în luna decembrie 2023, numărul persoanelor decedate fiind de 1,9 ori mai mare decât cel al născuţilor-vii.
Conform datelor INS, în ultima lună din anul trecut, 41,7% (9.142 decese) din totalul numărului de decese s-a înregistrat la persoanele în vârstă de 80 ani şi peste, 24,9% (5.467 de decese) la persoanele de 70-79 ani şi 18,4%, reprezentând 4.026 decese, la persoanele în vârstă de 60-69 ani. La polul opus, cele mai puţine decese au fost înregistrate la grupele de vârstă 0-4 ani (98 decese), 5-19 ani (64 decese) şi 20-29 ani (95 decese).
După cauza principală de deces, în luna decembrie 2023, la fel ca în luna precedentă, cele mai multe decese au avut drept cauză: bolile aparatului circulator (12.007 persoane, reprezentând 54,8%), tumorile (4.028 de persoane, reprezentând 18,4%) şi bolile aparatului respirator (1.934 persoane, reprezentând 8,8%).
4.670 căsătorii în decembrie 2023
La capitolul nupţialitate şi divorţialitate, în decembrie 2023, la oficiile de stare civilă s-au înregistrat 4.670 căsătorii, în scădere cu 1.125 (-19,4%) faţă de luna noiembrie 2023.
Numărul divorţurilor pronunţate prin hotărâri judecătoreşti definitive şi prin acordul soţilor (pe cale administrativă sau prin procedură notarială) a fost de 1.723, în scădere cu 135 (-7,3%).
În perioada ianuarie 2022 – decembrie 2023, cel mai mare număr de căsătorii s-a înregistrat în luna august 2022 (19.382) şi luna august 2023 (17.112), iar cel mai mic număr s-a produs în ianuarie 2022 (4593).
Numărul născuţilor-vii înregistrat în luna decembrie 2023 a fost mai mic cu 2.083 (-15,4%) comparativ cu aceeaşi lună din anul 2022.
Numărul deceselor în luna decembrie 2023 a scăzut cu 1.236 (-5,3%) faţă de luna decembrie 2022, iar numărul copiilor cu vârsta sub un an care au decedat a fost cu 23 mai mic în luna decembrie 2023 decât în aceeaşi lună din anul 2022.
Sporul natural a fost negativ atât în luna decembrie 2023 (-10.486 persoane), cât şi în luna decembrie 2022 (9.639 persoane).
După primele trei cauze principale de deces, în luna decembrie 2023 faţă de luna decembrie 2022, au scăzut cu 0,3% decesele având cauză principală tumorile, cu 8,7% decesele cauzate de boli ale aparatului respirator şi cu 6,3% decesele cauzate de boli ale aparatului circulator.
În luna decembrie 2023, în mediul urban s-a înregistrat decesul a 10.756 persoane
În luna decembrie 2023, în mediul urban s-a înregistrat decesul a 10.756 persoane (5.585 persoane de sex masculin şi 5.171 persoane de sex feminin), iar în mediul rural decesul a 11.161 persoane (5.892 persoane de sex masculin şi 5.269 persoane de sex feminin).
Faţă de aceeaşi lună din anul 2022, numărul deceselor înregistrate în mediul urban a scăzut cu 5,8% (-5,7% în cazul persoanelor de sex masculin şi -5,9% în cazul persoanelor de sex feminin), iar în mediul rural cu 4,9% (-4,8% în cazul persoanelor de sex masculin şi -4,9% în cazul persoanelor de sex feminin).
Numărul căsătoriilor a fost, în luna decembrie 2023, cu 138 (-2,9%) mai mic decât cel înregistrat în aceeaşi lună din anul precedent. Prin hotărâri judecătoreşti definitive şi prin acordul soţilor (pe cale administrativă sau prin procedură notarială), în luna decembrie 2023 numărul divorţurilor a scăzut cu 22 (-1,3%) faţă de luna decembrie 2022. Agerpres
![](https://romania24.ro/wp-content/uploads/2019/07/ministerul-muncii-e1563119146870.jpg)
Ministerul Muncii și Solidarității Sociale (MMSS) a declarat joi că în 2023 numărul mediu de contracte de muncă active în România a înregistrat o creștere semnificativă față de anul precedent, însumând peste 63.000, și atingând un total de 6,725 milioane. Acest avans reprezintă cel mai mare înregistrat în ultimii 5 ani.
Conform sursei citate, anul 2023 se încheie cu două recorduri, atât în privinţa numărului mediu de salariaţi, cât şi în privinţa numărului de contracte individuale de muncă.
Astfel, numărul mediu de contracte de muncă a fost, anul trecut, de 6,725 milioane, cu aproape un milion în plus faţă de 2013, când numărul acestora a fost de 5,747 milioane. Totodată, numărul mediu de salariaţi a fost, în 2023, de 5,747 milioane, cu peste 600.000 în plus faţă de 2013, când numărul acestora a fost de 5,118 milioane.
„Inspecţia Muncii şi Agenţia Naţională pentru Ocupare a Forţei de Muncă au roluri esenţiale”
Reprezentanţii Ministerului Muncii precizează că, doar în ultimul an, numărul mediu de contracte de muncă active a crescut cu 63.169 faţă de 2022, fiind cea mai mare creştere din ultimii 5 ani.
De asemenea, numărul mediu de salariaţi este cu 90.764 mai mare faţă de 2022.
„Este o dinamică ce ne arată că piaţa muncii din România este din ce în ce mai atractivă. Cu cât reuşim să avem politici de ocupare mai eficiente şi cu cât combatem mai bine munca nedeclarată, cu atât avem banii necesari pentru creşterea pensiilor românilor.
De aceea, Inspecţia Muncii şi Agenţia Naţională pentru Ocupare a Forţei de Muncă au roluri esenţiale.
Nu ne oprim aici, vrem ca salariaţii să aibă un nivel de specializare şi mai ridicat, la nivelul solicitat de către angajatori.
În felul acesta şi veniturile salariale urmează să crească”, a declarat Simona Bucura-Oprescu, ministrul Muncii şi Solidarităţii Sociale.
Potrivit sursei citate, informaţiile sunt furnizate conform datelor din Revisal, în care nu sunt înscrişi angajaţii din apărare, ordine publică, magistratură şi funcţionarii publici.
Principalele domenii cu cele mai multe angajări noi în anul 2023
- comerţ cu ridicata şi cu amănuntul;
- repararea autovehiculelor şi motocicletelor (409.827 de contracte de muncă),
- construcţii (379.499 de contracte de muncă),
- industria prelucrătoare (371.348 de contracte de muncă),
- activităţi de servicii administrative şi activităţi de servicii suport (319.330 de contracte de muncă),
- învăţământ (291.740 de contracte de muncă),
- transport şi depozitare (240.070 de contracte de muncă),
- hoteluri şi restaurante (215.205 de contracte de muncă).
Într-un Top 10 al judeţelor cu cele mai multe contracte de muncă active la 31 decembrie 2023, pe primul loc se află Bucureşti, cu 1,425 milioane de contracte, urmat de Cluj cu 304.215 contracte, Timiş (271.081 contracte), Ilfov (264.733 contracte), Iaşi (208.018 contracte), Prahova (206.417 contracte), Braşov (203.347 contracte), Argeş (184.797 contracte), Constanţa (182.749 contracte), Bihor (166.480 contracte). Agerpres